subtitles by: Jeanette8@azet.sk
Pozerate sa na rieku
ako volne tecie okolo.
Vsimnete si listov
sumiacich vo vetre.
Pocujete vtakov.
Pocujete rosnicky.
V dialke pocujete bucanie krav.
Citite vonu travy.
Na brehu trochu blata.
Je tu ticho. Je tu klud.
A zrazu
nieco ako riadiaca paka sa vo vas pohne.
Je to ako zhlboka sa nadychnut a povedat si,
naozaj, na toto som zabudol.
Toto je prva fotka Zeme z vesmiru,
ktoru sme mohli vidiet.
Bola vytvorena na Stedry vecer roku 1968
pocas misie Apollo 8.
...vnutri relativne prijemnych medzi.
My ale tuto tenku vrstvu atmosfery neustale znecistujeme.
Damy a páni, prichadza pan Al Gore.
Som Al Gore.
Býval som buducim prezidentom Spojených statov amerických.
Nepripadá mi to zrovna vtipne.
Tento pribeh sa pokusam rozpravat uz velmi dlho,
ale mám dojem, akoby sa mi nepodarilo predat tu hlavnu myslienku.
V politike som bol dlho a som hrdy na pracu, ktoru som vykonal.
To si snad robite zarty. Toto je narodna katastrofa.
Zoberte docerta vsetky autobusove spoje v zemi
a poslite ich do New Orleans.
Zase si myslia, ze o nic nejde,
ale toto je velmi, velmi velke.
Co prave teraz potrebujete?
V politike existuju dobri ludia, na oboch stranach,
ktori si to drzia od tela.
Keby to totiz uznali a pripustili,
potom by moralny imperativ nabadajuci k velkym zmenám bol nevyhnutelny.
...ak nevyriesite tuto najvacsiu krizu v dejinach tejto Zeme.
NEPOHODLNA PRAVDA
...preskumavali miesta k pristatiu a stratili radiovy kontakt,
ked presli na odvratenu stranu Mesiaca.
Vsetci boli samozrejme trochu nervozni.
Ked sa potom vratili a boli znovu v spojeni pozreli sa na oblohu
a urobili tuto fotku. Hovori sa jej vychod Zeme.
A tato jedna fotka explodovala do povedomia ludstva.
Sposobila dramaticke zmeny.
Za 18 mesiacov od jej vytvorenia zacalo fungovat moderne ekologicke hnutie.
Nasledujuca fotka bola vytvorena pocas poslednej misie Apollo.
Apollo 17.
Bolo to 11. decembra 1972.
a je to najpublikovanejsia fotografia Zeme v historii.
A je to tiez jedina fotka Zeme, pri ktorej sa Slnko nachadzalo priamo za kozmickou lodou,
takze Zem je plno osvetlena a nie ciastocne zatienena.
Dalsi obrazok, ktory vam ukazem, nebol skoro nikdy videny.
Bol vytvoreny sondou Galileo, ktora mala za ulohu preskumat Slnecnu sustavu.
A ked opustala zemsku gravitaciu, otocila kamery smerom k Zemi
a zaznamenala otocenie odpovedajuce jednemu dnu,
tu zrychlene do 24 sekund.
Nie je to nadhera?
Tento obrazok je svojim sposobom magicky.
Vytvoril ho moj priatel, Tom Van Sant.
Vzal 3 000 samostatných satelitnych snimkov, pozbieranych pocas 3 rokov
a digitalne spojil tie z nich, na ktorych nie su ziadne mraky.
Vo vysledku je vidiet kazdy kusok Zeme, vsetka ta zemska masa je krasne vidiet.
A ked to celé roztiahnete, stane sa z toho plosny obraz.
Ukazujem vam to, pretoze vam chcem povedat pribeh o mojich dvoch uciteloch.
Jedneho som nemal prilis v laske, druhý bol pre mna skutocnym hrdinom.
Na zakladnej skole som mal ucitela, ktory ucil zemepis tak,
ze pred tabulu roztiahol mapu sveta.
Jeden moj spoluziak zo siestej triedy zdvihol ruku a ukázal na vychodne pobrezie Juznej Ameriky
a potom ukazal na zapadne pobrezie Afriky
s otazkou: "Nepatrili niekedy k sebe?"
A ucitel povedal, "Iste ze nie! To je ta najhlupejsia vec, aku som kedy pocul.“
Z toho ziaka sa neskor stal flakac a narkoman.
Z ucitela je vedecky poradca v sucasnej vlade.
Ale viete, to co povedal ten ucitel, sa prilis nelišilo od vtedajsich vedeckych zaverov.
Kontinenty su tak velké, nieco tak velkeho sa predsa nemoze hybat.
Ale ako dnes vieme, kontinenty sa naozaj pohybovali.
Oddelili sa jeden od druheho, ale kedysi davno patrili k sebe.
Toto tvrdenie vsak predstavovalo problem.
Odrazalo zmysel znamej mudrosti, ze problemy nam neposobi to, co nevieme,
ale to, o com si myslime, ze vieme urcite a pritom tomu tak nie je.
Verte tomu alebo nie, ale toto je celkom dolezite, je tu totiz
este jedno tvrdenie, tykajuce sa globalneho oteplovania,
ktore ludia povazuju za pravdive, ale nie je to tak.
To tvrdenie znie: Zem je tak velka,
ze jej zivotne prostredie proste nemozeme nijak vazne trvale poskodit.
Mozno to v minulosti bola pravda, ale dnes uz tomu tak nie je.
A jeden z dovodov preco to uz dnes nie je pravda je ten,
ze jedna z nejzranitelnejsich casti zemskeho ekosystemu je atmosfera.
Je zranitelna, pretoze je tak tenka.
Moj zosnuly priatel Carl Sagan hovorieval:
"Keby si mal velky nalakovany globus,
tak ta vrstvicka laku vzhladom k tomu globusu
je priblizne rovnaka ako hrubka atmosfery vzhladom k Zemi."
Je dostatocne tenka na to, aby sme boli schopni zmenit jej zlozenie.
Tym sa dostavame k zakladnemu principu globalneho oteplovania.
Vela casu tomu venovat nebudem, pretoze to urcite dobre poznate sami.
Slnecne ziarenie dopada na Zem vo forme svetelnych vln,
a zahrieva ju.
Cast zo ziarenia, ktore je pohltene a ohrialo Zem
je potom znovu vyzarovane spat do vesmiru
vo forme infracerveneho ziarenia
a cast tohto spatneho infraziarenia
je zachytene touto atmosferickou vrstvou
a zostava vnutri atmosfery.
To je dobre, pretoze to udrzuje teplotu Zeme v urcitych hraniciach.
Udržuje ju relativne konstantnu a obyvatelnu.
Problem ale je, že tato tenka vrstva atmosfery sa neustale zhustuje
v dosledku zhromazdujuceho sa globalneho znecistenia.
A to sposobuje, ze cim hustejsia ta vrstva atmosfery je,
tym viac vyzarovaneho infraziarenia je zachytene.
Tym se cela atmosfera zahrieva. To je globalne oteplovanie.
Teda aspon jeho tradicne vysvetlenie.
Tu je vyklad, ktoremu ja osobne davam prednost.
GLOBALNE OTEPLOVANIE alebo NIKTO TO NEMA RAD HORUCE
Asi sa cudujes, preco sa ti roztopila zmrzlina.
Vies, Susie, vinnikom nie su pristahovalci.
Moze za to globalne oteplovanie.
Globalne otupelovanie?
Hej.
Toto je pan Slnecny Luc.
Prave vyrazil k Zemi na navstevu.
Ahoj Zem, priniesol som ti trochu slniecka do zivota.
A teraz uz musim ist.
Nie tak rychlo, Luc.
My sme sklenikove plyny a ty nikam nepojdes.
Ach... Boze!...to boli!
Netrva dlho a Zem je preplnena slnecnymi lucmi.
Ich hnijuce mrtvoly zahrievaju nasu atmosferu.
A ako sa zbavime tych sklenikovych panov?
Nastastie, nasi najuzasnejsi politici
na poslednu chvilu vymysleli lacny sposob, ako zatocit s globalnym oteplovanim.
Pocnuc rokom 2063 proste obcas hodime do oceanu velku kocku ladu.
Ako si dava otecko do drinku kazde rano.
A potom zacne hnevat.
Pretoze sklenikovych plynov samozrejme stale pribuda
chce to stale viac a viac ladu.
A tak je problm vyrieseny raz a navzdy.
Ale...
RAZ A NAVZDY!!!
Toto je graf, ktory vyvolal moj zaujem o tuto problematiku.
Videl som ho uz ako student na univerzite, vdaka profesorovi Rogeru Revellovi.
Bol prvy, kto navrhoval meranie oxidu uhliciteho v zemskej atmosfere.
On vedel, kam ten pribeh speje uz po niekolkych prvych kapitolach.
Uz po par rokoch merania vytusil, co raz pride.
V roku 1957 navrhol experiment.
Najal Charlesa Davida Keelinga,
ktory velmi svedomito a presne po desatrocia prevadzal tieto merania.
Zacali denne vypustat meteorologicke balony.
A vybrali si k tomu stred Pacifiku, pretoze to bola najodlahlejsia oblast.
On bol velmi svedomity vedec.
Vždy pozadoval presne data.
Pre mna to bolo uzasne obdobie.
Ako vela mladych ludi som sa dostal do kontaktu s intelektualnou spolocnostou,
k myslienkam, o ktorych sa mi ani nesnivalo.
Ukázal nasej triede vysledky svojho merania za niekolko prvych rokov.
Uplne ma vystrasili.
Dokonca vystrasili i jeho.
Objasnil nam, co z toho podla neho vyplyva.
A ja som to nesmierne hltal.
On nasiel spojenia medzi najvacsimi zmenami v nasej civilizacii
a momentalne uz viditelnymi zmenami v atmosfere celej planety.
Potom predpovedal, kam to celé bude smerovat, ak neprijmeme urcite opatrenia.
A zrazu to bolo nad slnko jasnejsie.
Po prvych sedmich, osmich, deviatich rokoch, ste v tom
mohli rozpoznat narastajucu pravidelnost.
Ale mna zaujimalo toto:
Ako je mozne, ze to kazdy rok stupa a klesa?
A on mi vysvetlil, ze ked sa pozriem na zemsku sus,
iba velmi mala cast sa nachadza na juh od rovnika.
Naprosta vacsina je od neho na sever.
A tiez vacsina vegetacie je na sever od rovnika.
Takze ked je severna pologula natocena smerom k Slnku,
ako je tomu pocas nasej jari a leta,
listy stromov vdychuju oxid uhlicity
a jeho mnozstvo v atmosfere sa znizuje.
Ale ked je severna pologula natocena smerom od Slnka,
ako je tomu pocas nasej jesene a zimy,
listy opadavaju a vydychuju oxid uhlicity
a jeho mnozstvo v atmosfere opat vzrasta.
Takze je to ako ked sa Zem kazdy rok nadychne a vydychne.
Oxid uhlicity sme teda zacali merat v roku 1958.
A ako mozete vidiet, v polovici 60. rokov, kedy ukazal nas triedny tento graf,
uz bolo zrejme, ze ma rastucu tendenciu.
Respektoval som ho a vela som sa od neho naucil. A pokracoval som v tom.
A ked som sa v polovici 70. rokov dostal do kongresu,
pomáhal somm organizovat prvnu prednasku na temu globalneho oteplovania
a poziadal som svojho profesora, ci by neprisiel ako uvodny prednasajuci.
Cakal som, ze to bude mat velku vahu
a my tak vykrocime k vzrieseniu toho problemu. Ale tak jednoduche to nebolo.
V prednasani som pokracoval a v roku 1984 som siel do senatu a naozaj sa do toho ponoril,
ucastnil som sa vedeckych debat, roznych jednani a podobnych akcii.
Napisal som o tom knihu, v roku 1988 som kandidoval na prezidenta,
ciastocne tiez preto, aby som sa ten problem pokusil trochu zviditelnit.
A v roku 1992 som prisiel do Bieleho domu. Schvalili sme uhlikovu dan
a rozne ine opatrenia, ktore by mohli pomoct.
V roce 1997 som v Kjótu pomáhal uzavriet zmluvu,
ktora je tak kontroverzna... aspon v USA.
V roku 2000 moj oponent sluboval znizenie CO2 a potom...
...no, nejako sa na ten slub zabudlo.
A po celu tu dobu, ako tu vidite, a ako som to videl aj ja pocas tych rokov,
hodnota CO2 neuprosne rastla.
A momentalne uz zaciname vidiet dosledky po celom svete.
Toto je hora Kilimandzaro pred viac ako 30-timi rokmi
a potom o par rokov neskor.
Jeden moj priatel sa odtial nedavno vratil
a ukazal mi fotku, ktoru urobil pred par mesiacmi.
Moj dalsi kamarat, Lonnie Thompson, studuje ladovce.
Tu je Lonnie u zvysku kedysi mohutneho ladovca.
O desat rokov nebude na Kilimandzare ziadny sneh.
Toto sa deje v Národnom ladovcovom parku.
V roku 1998 som vystupil na vrchol s jednou z mojich dcer.
O 15 rokov sa toto stane s parkom ktory bol znamy ako ladovcovy.
Tu vidite ako postupne ustupuje Kolumbijsky ladovec.
Rok co rok sa stahuje spat.
A je to skoda, pretoze tieto ladovce su nadherne.
Ale ti, ktori sa na ne vyrazia pozriet, uvidia tento kazdodenny obraz.
V Himalajach je to obzvlast problem,
pretoze 40% vsetkych ludi na svete cerpa pitnu vodu z riek a pramenov,
ktore su zasobene viac nez z polovice vodou z roztapajucich sa ladovcov.
Pocas nasledujuceho polstorocia tych 40% svetovej populacie
bude celit velmi vaznemu nedostatku vody dosledkom tohto topenia.
Taliansko, talianske Alpy.
A ta ista oblast dnes.
Stara pohladnica zo Svajciarska.
V celych Alpach vidime rovnaky pribeh.
To iste plati i pre Juznu Ameriku.
Toto je Peru pred 15-timi rokmi.
A ten isty ladovec dnes.
Toto je Argentina pred 20-timi rokmi. A dnes.
Pred 75-timi rokmi v Patagonii, na vybezku Juznej Ameriky.
Tato rozlahla ladová plocha je uz prec.
Je v tom posolstvo.
Deje sa to na celom svete.
A ten lad nam ma co rozpravat.
Moj priatel, Lonnie Thompson, prevadza v ladovcoch hlbkove vrty.
Ked potom vrtaky vytiahnu, mozu si lad prezriet a studovat ho.
Ked pada sneh, zachytava v sebe male bublinky vzduchu
a oni potom dokazu zmerat,
kolko CO2 bolo v atmosfere prave v ten rok, kedy sneh napadol.
Este zaujimavejsie, myslim, je to,
ze mozu merat rozne izotopy kyslika a zistit tak presne,
aka bola teplota ten rok, kedy ta bublinka bola zachytena v snehu.
Ked som bol v Antarktide, videl som taketo hlbkove vzorky.
A jeden chlapik sa na vzorku pozrel a povedal:
"Presne tu schvalil kongres zakon o cistote ovzdusia.“
Ja som tomu nemohol uverit.
Ale ten rozdiel je naozaj vidiet volnym okom.
Iba par rokov po tom, co ten zakon schvalili, vidite jasny rozdiel.
Mozu skumat minulost, rok za rokom.
Tak ako ked horar pocita letokruhy.
Vdaka topeniu a zamrzaniu vidite jasne vrstvu kazdeho roku.
Takze u mnohych z tychto ladovcov mozu ist az 1 000 rokov spat.
A na zaklade toho zostavili teplotny graf.
Modra znamena zimu a cervena teplo.
Toto ukazujem z niekolkych dovodov.
Zaprve, ti takzvani skeptici niekedy tvrdia:
"Ved tato vec, to je iba cyklicky fenomen.
Ved aj v stredoveku bolo obdobie oteplovania.“
No, ano, to bolo. Je to prave tu.
Su tu este dve dalsie.
Ale v porovnani s tym, co sa deje dnes...
...to sa proste neda porovnavat.
Takze ked sa pozriete na teplotu za poslednych tisic rokov
a porovnate ju s CO2 za poslednych tisic rokov,
vidite, ako velmi su si podobne.
A teraz, 1 000 rokov CO2 v horských ladovcoch je jedna vec.
Ale v Antarktide mozu ist spat az o 650 000 rokov.
Toto je mimochodom prvykrat, co tento obrazok vidi niekto mimo maly okruh vedcov.
Toto je sucasnost,
a toto je posledna doba ladova.
Potom to zasa rastie. Momentalne sa pohybujeme spat v case o 650 000 rokov.
Toto je obdobie oteplovania medzi dvoma poslednymi dobami ladovymi.
Toto je druha a tretia doba ladova spat.
Stvrta, piata, siesta...
a siedma doba ladova.
Teraz dolezita poznamka.
Pocas celych tych 650 000 rokov,
sa uroven CO2 nikdy nedostala cez 300 castic na milion.
Ako som uz povedal, dokazeme zmerat i teplotu.
Takato teda bola teplota na nasej Zemi.
Prva vec, ktora sa vam urcite vybavi je...
Alebo takto. Keby tu bol moj spoluziak zo siestej triedy,
urcite by sa opytal, "Nepatrili niekedy k sebe?"
"Najhlupejsia vec, aku som kedy pocul.“
Samozrejme, ze patrili.
A spojenie medzi nimi je v skutocnosti velmi komplikovane.
Ale je jedna vazba, ktora je daleko silnejsia nez ostatne, a je to tato:
Ak je viac oxidu uhlicitého, teplota rastie,
pretoze zachytava viac slnecneho ziarenia.
V oblastiach Spojenych statov, kde sa nachadzaju moderne mesta
ako Cleveland, Detroit alebo New York na severe.
Toto je rozdiel medzi slnecnym dnom
a dnom stravenym pod 1,5 kilometrom ladu.
Pamatajte na to, az uvidite tento udaj.
Uroven oxidu uhliciteho, ktora nikdy neprekrocila 300 castic, je dnes tu.
Tak vysoko ako nikdy predtym.
A teraz, ak este chvilu vydrzite, by som chcel nieco naozaj zdoraznit.
Stab sa ma snazil naucit, ako manipulovat s tymto vymyslom.
Takze ak sa nezabijem, tak vam...
Je to az tu.
Pozrite, ako daleko od prirodneho cyklu to je.
A to sme urobili my.
Ale damy a pani, v nasledujucich takmer 50-tich rokoch,
to stale bude rast.
Ked budu deti, co su tu, v mojom veku,
bude to za necelych 50 rokov vypadat takto.
Urcite ste uz poculi o vybiehani z grafu...
Za necelych 50 rokov to bude tu.
Tento odhad je prevedeny na zaklade cisiel a dat, o ktorych nepanuje rozpor.
Takzvani skeptici sa na to pozru a povedia:
"No a? To je v uplnom poriadku.“
No,
ak to vezmeme z pohladu teploty.
Ak tato vzdialenost znamena 1,5 kilometra ladu nad hlavou,
co potom asi bude znamenat tato vzdialenost na opacnu, teplu stranu?
Toto naozaj nie je politická zalezitost,
ako skor zalezitost moralna.
Ak toto dopustime,
bude to hlboko neeticke.
Pevne som veril v nas demokraticky system,
v nasu samospravu.
Predpokladal som,
ze tieto fakty naozaj zmenia pohlad politikov na problem globalneho oteplovania.
Myslel som, ze to vyvola rozruch.
Ale nevyvolalo.
To usilie.
Tie vitazstva, ktore nie su vitazstvami.
Tie porazky, ktore nie su porazkami
niekedy mozu zosilit vyznam nejakeho nepodstatneho pokroku,
inokedy zase zvelicit zdanlivu dolezitost nejakeho velkeho neuspechu.
3. aprila 1989.
"Syn senatora Gorea zrazeny autom"
Syn sa mi vytrhol z ruky a utekal cez ulicu za kamaratom.
Mal vtedy sest rokov.
Dychali za neho pristroje.
Vyzeralo to, ze ho stratime.
Potom sa konecne nadychol.
V nemocnici sme stravili mesiac.
Akoby vsetky tie veci, ktorych mate plny kalendar,
nieco odfuklo, zrazu zmizli...
Zdali sa trivialne, nepodstatne.
Bol tak statocny. Bol to statocny chlapec.
Uplne to prevratilo moj svet naruby.
A potom s nim zatriaslo pokial vsetko nevypadlo.
Aj moj sposob zivota. Zmenilo to proste vsetko.
Ako by som mal stravit svoj cas na tejto Zemi?
Naozaj som sa do toho ponoril,
snazil sa o tom dozvediet co najviac.
Cestoval som do Antarktidy, na Juzny aj Severny pol,
do Amazonie.
Na miesta, kde mi vedci pomohli pochopit cast toho problemu,
ktoremu som nikdy do hlbky nerozumel.
Moznost, ze mozem stratit to najcennejsie,
mi dala schopnost, ktoru som predtym asi nemal.
Zacal som chapat, ako lahko mozeme stratit to, co povazujeme za samozrejme.
Ze pre nase deti to tu uz nebude.
Toto su zaznamy atmosferickych teplot od doby Obcianskej vojny.
V jednotlivych rokoch sa mohlo zdat, ze teplota klesa,
ale celkovy vyvoj je uplne jasny.
Naviac v poslednych rokoch je narast trvaly a zosilujuci.
Pritom 10 najteplejsich rokov v historii
bolo nameranych pocas poslednych 14-tich rokov.
A uplne najteplejsi bol rok 2005.
Uz sme zazili niekolko vln horucav,
ktore podla vedcov budu cim dalej castejsie.
Napriklad tie silne horucavy pred par rokmi v Europe, pri ktorych zomrelo 35 000 ludi.
Indii sice nebolo venovane tolko pozornosti,
avsak v ten isty rok sa tam teploty vysplhali az k 50°C.
Toto leto boli na mnohych miestach na americkom zapade
zaznamenane nove historicke teplotne rekordy
a mnozstvo po sebe iducich dni o teplotach nad 38°C.
Na 200 miestach zaznamenali historicke maxima.
Rovnaka situacia bola aj na vychode.
Mimochodom aj v New Orleans.
Takze teploty stupaju po celom svete
a plati to aj pre oceany.
Takto vypada prirodzena zmena teploty v oceanoch.
Poznate to, ako ludia vzdy hovoria: "No jasne, ved to je normalne.
Chvilu to stupa, potom zasa klesa.“
Takto to malo vypadat pocas poslednych 60 rokov.
Pocitacove modely však kedysi predpovedali priebeh nasledujuci.
A toto su nedavno zverejnene skutocne teploty oceanov.
A samozrejme teplejsi ocean so sebou prinasa aj silnejsie burky.
Za posledne roky sme videli niekolko velkych hurikanov.
Medzi nimi Jeanne, Frances a Ivan.
V ten rok, kedy sa v Spojenych statoch objavil cely retazec hurikanov,
bol tiez zaznamenany rekordny pocet tornad.
Japonsko, ktore sa v nasich mediach tolko neobjavuje, taktiez zazilo rekordny pocet tajfunov.
Predchadzajuci rekord bol 7, v roku 2004 ich bolo 10.
Vedecke ucebnice je nutne prepisat,
pretoze tvrdia, ze je nemozne, aby hurikan vznikol v juznom Atlantiku.
Ale v ten isty rok sa jeden objavil u brehov Brazilie.
Na leto 2005 tiez hned tak nezabudneme.
Prva prisla Emily, ktora zasiahla oblast Jukatanu.
Potom hurikan Dennis, ktory tiez napachal vela skod, medzi inymi aj ropnemu priemyslu.
Takto dopadla po prechode Dennisa najvacsia ropna plosina na svete.
Tato bola zasa narazena na most u Mobilu.
A potom, samozrejme, prisla Katrina.
Je dobre vediet, ze ked dorazila k Floride, mala silu kategorie 1.
Aj tak ale zabila mnoho ludi a sposobila skody za miliardy dolarov.
A co sa stalo potom?
Skor ako zasiahla New Orleans, presla oblastou teplejsich vod.
Ako teplota vody rastie, dviha sa rychlost vetra a taktiez jeho vlhkost.
Vidite ako sa Katrina nad Floridou formuje,
potom prechadza do zalivu nad oblast teplej vody
kde nabera tu energiu a silnie a silnie.
Pozrite na to oko hurikanu.
A samozrejme, nasledky boli strasne.
Slovami sa to neda popisat.
Dostavame spravy a telefonaty, ktore ma naprosto deprimuju.
Pocujem ludi hovorit: "Som na povale.
Vodu mam az u krku. Uz to asi dlho nevydrzim.“
A to sa deje prave teraz.
Upozornovali sme na problem v 17tej ulici.
Hovorili sme: "Prosim, postarajte sa o to.
Je nam jedno ako, nieco vymyslite.“
Toto bola pre Ameriku novinka.
Ale ako sa to preboha mohlo stat prave tu?
Poculi sme varovania, ze mozu prist silnejsie hurikany.
Poculi sme varovania aj niekolko dni predtym nez Katrina zasiahla,
ze moze sposobit to, co nakoniec sposobila.
A jednu otazku by sme si mali ujasnit: ako mame reagovat
na taketo varovania od poprednych svetovych vedcov.
V tridsiatych rokoch suzovala kontinentalnu Europu burka ineho druhu.
Hroziva, dosial nevidana burka.
A Winston Churchill varoval anglicky lud, ze je to ine ako cokolvek predtym,
A ze sa na to musia pripravit.
Vela ludi tomu nechcelo verit.
Az Churchill zacal byt z toho vahania skutocne netrpezlivy a povedal toto:
"Doba vahania, odkladov, ucelovych a polovicatych rieseni je u svojho konca.
Teraz vstupujeme do doby nasledkov.“
12. novembra 1936.
Chyby sposobene v minulych generaciach a storociach by sme dokazali napravit.
Ale taky luxus dnes uz nemame.
Neziadali sme o to, proste to prislo.
Al Gore je podla predbeznych vysledkov vitazom ludovych volieb.
Este vsak nie je jasne, kto ziskal vacsinu na Floride.
Florida stale nerozhodnuta.
George Bush bol zvoleny prezidentom Spojenych statov.
Florida voli Busha. Bush sa stava prezidentom.
A o 2:18 rano:Oficialny vysledok zatial nepozname, na Floride je to prilis tesne.
Aj napriek tomu, ze s rozhodnutím sudu silne nesuhlasim,
Respektujem ho.
Respektujem tento vysledok ako konecny.
Ja G. W. Bush slavnostne prisaham...
...ze budem svedomito vykonavat urad prezidenta...
Bola to pre mna tazka rana.
Ale co sa da robit?
Musite si z toho zobrat to najlepsie.
Dalo mi to jasny pohlad na moju "misiu",
ktoru som viedol cele tie roky predtym,
a zacal som znovu prednasat.
Globalne oteplovanie ma jeden menej znamy efekt:
prinasa viac zrazok,
ale vacsia cast z nich prichadza naraz, v podobe velkych burok.
Vyparovanim oceanov vznika v atmosfere vacsia vlhkost,
ale ked burka spusti lejak, vacsina vody pada nadol.
Vlastne si to vsimli aj poistovne.
Musia vyplacat stale viac penazi.
Vidite tie straty sposobené pocasim?
A to tu zatial nie je rok 2005,
az tam bude, do grafu sa nevojde.
Podobny rok zazili aj v Europe,
ked, ako sa zvykne hovorit, sa priroda zblaznila.
Rozne neobvykle katastrofy,
akoby sa priroda vydala na vylet podla Knihy zjaveni.
Julove zaplavy v Azii.
Mumbai, India, minuly jul.
94 cm zrazok behom 24 hodin.
Zdaleka najvacsia prietrz aka sa kedy v Indii objavila.
Mnoho zaplav v Cine.
Paradoxne, globalne oteplovanie nesposobuje len vacsie zaplavy,
ale taktiez vacsie sucha.
Tato susedna provincia, hned vedla, zazivala kriticke sucha,
zatialco v nedalekych oblastiach zurili zaplavy.
Globalne oteplovanie totiz zrazky po svete nielen zvysuje,
ale taktiez ich premiestnuje.
Vsimnite si tuto cast Afriky, priamo na okraji Sahary.
Deju sa tu neuveritelne tragedie
a to z mnohych dovodov.
Avsak Darfur a Niger patria medzi taketo tragedie.
A jeden z faktorov, ktory sa na nich podiela
je nedostatok dazda a rastuce sucha.
Toto je Cadske jazero, kedysi jedno z najvacsich na svete.
Behom poslednych desatroci takmer cele vyschlo.
To uz aj tak komplikovanu situaciu este ztazilo.
Druhy dovod tvoriaci tento paradox:
Globalne oteplovanie zvysuje vyparovanie oceanov a nasycuje mraky,
ale taktiez vysava vlahu zo zeme.
Odparovanie zemskej vlhkosti pri vyssich teplotach dramaticky rastie.
A to ma nasledky tiez pre nas v Spojenych statoch.
Tak toto je odbocka na Carthage.
Ked som mal 14 rokov, zrusil som tu rodinne auto.
Presne tam.
Zisiel som z cesty a prevratil sa.
Vidite toho cierneho byka?
Tieto byky sme chovali.
Mojho otca zvolili chovatelom mesiaca.
Na farme vyrastol.
Aj pocas jeho kariery v senate sa sem stale vracal a choval dobytok.
A ucil to aj mna.
Bolo to skutocne nieco vynimocne.
Moje detstvo bolo trochu neobvykle v tom zmysle,
ze som kazdy rok stravil 8 mesiacov vo Washingtone
v malej hotelovej izbe.
Ale tie ostatne 4 mesiace sme potom zili na tejto nadhernej velkej farme.
Mal som tu psa a ponika.
Mohol som tu strielat zo vzduchovky,
ist sa kupat do rieky
alebo si vonku len tak lahnut do travy.
Ako kazdemu dietatu aj mne chvilu trvalo
kym som pochopil rozdiel medzi pracou a zabavou.
Miesta kde ludia ziju, boli vybrane podla klimatickych podmienok,
ktore sa prilis nezmenili od konca poslednej doby ladovej pred 11 000 rokmi.
Ale na tejto farme uz sa klima meni.
Z pohladu ludskeho zivota sa tie zmeny mozno zdaju pozvolne,
ale z pohladu zivota tejto rieky sa to deje velmi, velmi rychlo.
Dvaja kanarikovia v uholnej bani.
Prvym je Arkticky ocean, plavajuca ladova pokryvka.
Na jeho okraji lezi Gronsko.
Hovorim kanarik v bani, pretoze Arktida je jednym z dvoch regionov,
ktoré zazivaju rychlejsie dopady globalneho oteplovania.
Toto je Ward Hunt, najvacsia ladova plocha v Arktide.
Pred troma rokmi sa uprostred rozlomila.
Vedci neverili svojim ociam.
Toto su tzv. opite stromy, kazdy rastie inym smerom.
Nie je to sposobene vetrom ani nadmernou konzumaciou alkoholu.
Korene tych stromov su zapustene v trvale zmrznutej pode,
ktora sa ale postupne roztapa.
A tak sa klatia do vsetkych smerov.
Tato budova bola postavena na trvale zmrznutej pode
a ako sa poda zacala topit, budova sa zrutila.
Tento dom musel byt taktiez opusteny.
Ropovod, na ktorom sa objavuju vazne staticke poskodenia.
A aby som nezabudol, na ropu, ktoru chcu tazit v chranenej oblasti severnej Aljasky,
- ja dufam, ze ju tam nakoniec tazit nebudu-
su zavisli na cisternach, ktore jazdia tam a spat.
A tie nakladaky mozu jazdit iba po zmrznutej zemi.
Toto je pocet dni v roku, kedy je tundra dostatocne zamrznuta na to,
aby sa po nej dalo jazdit.
Pred 35 rokmi to bolo 225 dni v roku.
Dnes je to menej než 75 dni v roku.
Pretoze jar zacina skor, jesen zacina neskor
a teploty rastu a rastu.
Bol som na Severnom pole.
Pod tu ladovu vrstvu sme sa dostali v jadrovej ponorke,
ktora sa vynoruje asi takto.
Ked v roku 1957 zacali oblast skumat,
merali radarom hrubku ladu, pretoze sa mozu vynorit
iba v oblastiach s hrubkou ladu do jedneho metra.
Takze si viedli presne zaznamy, ktore vsak boli prisne tajne.
Snazil som sa ich presvedcit, aby tie zaznamy zverejnili
a oni to nakoniec urobili.
V tych zaznamoch bolo toto:
Pocnuc rokom 1970 zacalo prudko klesat mnozstvo, rozsah i hrubka
arktickej ladovej pokryvky.
Behom 40 rokov sa zmensila o 40%.
A existuju dve hlavne studie, podla ktorych za 50 az 70 rokov
tento lad pocas leta zmizne uplne.
Mozno si poviete, ci to niecomu vadi
a ako by sa vobec mohol arkticky lad tak rychlo roztopit.
Ked slnecne luce dopadaju na lad,
viac než 90% sa odrazi spat do vesmiru ako od zrkadla.
Ked ale dopadaju priamo do oceanu,
viac nez 90% je absorbovaneho.
A ako sa zahrieva voda okolo,
urychluje sa tym aj topenie ladu.
Zatial funguje arkticky lad ako obrovske zrkadlo.
Odraza viac ako 90% lucov.
A ochladzuje tak Zem.
Ale ako sa roztapa
a tepelne ziarenie je pohlcovane oceanom
viac ako 90 % je absorbovane,
Takze tu dochadza k rychlejsiemu narastu tepla
- na Severnom pole, v Arktickom oceane,
a vseobecne v Arktide - nez kdekolvek inde na planete.
To nie je dobre pre zvierata na lade zavislych, ako su napriklad ladovi medvedi.
Nove vedecke studie potvrdzuju,
ze boli poprvykrat objaveni ladovi medvedi, ktori sa doslova utopili,
ked museli preplavat az 90 km aby nasli lad.
S tym sme sa dosial nestretli.
Ale co to znamena pre nas?
pozrite sa na tu rozlahlu vodnu plochu,
ktora kedysi byvala pokryta ladom.
Mali by sme sa o to naozaj starat,
pretoze to ma dopad na celu planetu.
Zemske podnebie je ako velky stroj na rozvod tepla,
od rovnika k polom.
Pouziva k tomu prudenie vody a vzduchu.
Podla vedcov je zemska klima nelinearny system.
Ide o vznosny sposob ako povedat, ze zmeny nemusia byt iba plynule.
Niekedy prichadzaju nahle, vo velkych skokoch.
Priemerna rocna teplota na Zemi je 14,5 °C.
Ak sa zvysi o 2,5 stupna,
co je na spodnej hranici predpovede,
pozrite sa, ako sa to prejavi globalne:
o 0,5 stupna na rovniku, ale o 6 stupnov na poloch.
A co sa stane s vodnymi a vzdusnymi prudmi, ktore sa vytvarali
od poslednej doby ladovej, a boli relativne stabilne, to nikto nedokaze povedat.
A najvacsie starosti nam robi severny Atlantik,
kde vedci stravili studiom tohto problemu mnoho casu.
Golfsky prud tu naraza na studene prudy prichadzajuce z Arktidy cez Gronsko.
Dochadza k vyparovaniu, takze mraky vznikajuce teplom z Golfskeho prudu
su unasane nad zapadnu Europu, vetrom a zemskou rotaciou.
Ale nie je zaujimave, ze vsetky morske prudy vytvaraju jeden uzavrety okruh?
Hovori sa tomu oceansky vymennik.
Cervene su teple povrchove prudy.
Golfsky prud je z nich najznamejsi.
A tie modre predstavuju studene prudy
a tie prudia v opacnom smere.
My ich nevidime, pretoze prudia pri dnach oceanov.
Ked je v severnom Atlantiku to teplo odobrane,
voda se ochladzuje a je tiez slansia,
pretoze sol nikam neodchadza.
Voda je potom hustejsia a tazsia a tym padom
klesa ku dnu rychlostou 20 milionov metrov kubickych za sekundu.
A to pohana ten prud spat k juhu.
Na konci poslednej doby ladovej, ked ladovce zacali ustupovat zo severnej Ameriky,
sa lad roztopil a vytvoril obrovsku masu sladkej vody.
A Velke jazera su dnes ich pozostatkami.
Ladova bariera na vychode sa vsak jedneho dna prelomila.
Vsetka ta voda prenikla do oceanu, vyhlbila koryto rieky Sv. Vavrinca,
a rozdelila miestnu hustejsiu a studensiu vodu.
Ta sa stala sladsou a lahsiou a prestala klesat ku dnu.
A cela ta pumpa sa zastavila.
Teplo prestalo prudit.
A Europa sa vratila do doby ladovej, ktora trvala dalsich 900 az 1 000 rokov.
A zmena z podnebia, ake tu my mame dnes
k dobe ladovej
sa odohrala v dobe zrejme kratsej ako 10 rokov.
To je celkom prudky skok.
Teda, opakovat sa to samozrejme nemoze,
pretoze v severnej Amerike uz ziadne ladovce nie su, a...
Pockat, nie je tam niekde blizko este nejaky lad?
No, iste.
K nemu sa este vratime.
Je to pre mna neskutocne frustrujuce.
Snazim sa ten problem vysvetlovat stale dookola, ako najlepsie viem
a pritom je to prave Amerika, ktora je jeho najvacsim zdrojom.
Pozeram sa okolo a hladam nejake znamky snahy o zlepsenie tejto situacie.
Ale ziadne nevidim.
Mnoho uznavanych vedcov tvrdi, ze jednou z pricin znecistovania ovzdusia
su oxidy dusika z rozkladajucej sa vegetacie.
Tak vznika napriklad ziara, ktora dala Ohnivym horam ich meno.
Dobre, dakujem velmi pekne.
Ten clovek je ekologicky extremista,
po krk sa budeme brodit v slovach
a vsetci budeme bez prace.
Je to blazon.
Aj keby ludia boli pricinou globalneho oteplovania, ako samozrejme nie sme,
mohol by to byt jeden z najvacsich podvodov pre americky lud.
Je to tema, ktora vyvolava silne emocie.
Pokial to ich volici nemaju priamo na jazyku,
je pre nich jednoduchsie to ignorovat.
povedat iba: "Dobre, budem sa tym zaoberat zajtra.“
A vsetky tieto zmeny ovplyvnuju i rocne obdobia.
Tu je studia z Holandska.
Datum, kedy sa vracia najviac stahovavych vtakov.
Pred 25 rokmi to bolo 25. aprila.
Ich mladata prichadzali na svet 3. jula,
prave v dobe, kedy vyliezali husenice.
Prirodne planovanie.
O 20 rokov neskor sa husenice objavili o dva tyzdne skor.
A vtacata uz to nestihli dobehnut.
A maju problem.
A v zivotnom prostredi najdeme miliony oblasti
ktorych sa takymto sposobom globalne oteplovanie dotyka.
Tu je pocet dni s teplotami pod nulou v juznom Svajciarsku za poslednych 100 rokov.
To cislo prudko klesa, ale pozrite sa na toto:
Tu je pocet novych exotickych druhov,
ktore zaplnuju vzniknute medzery v ekosysteme.
S tym stretavame i v Spojenych statoch.
Uz ste poculi o chrobakoch, ktori napadaju borovice?
Predtym vacsina z nich umierala pocas mrazivych zim.
Cim su ale zimy teplejsie, tym viac su borovice zdevastovane.
Toto je cast zo 14-tich milionov akrov jedlovych porastov na Aljaske,
ktore boli napadnute korovcom.
Uplne rovnaky ukaz.
Existuju miesta, ktore boli postavene tesne nad pásmom komarov.
Napriklad Nairobi, Harare a mnoho dalsich.
Vdaka oteplovaniu sa komari dostavaju aj do vyssich poloh.
Existuje mnoho prenasacov nebezpecnych infekcnych chorob,
ktori taktiez rozsiruju svoje teritoria.
A nejedna sa iba o komarov.
V poslednom stvrtstoroci sa objavilo asi 30 takzvanych novych chorob.
A mnohe z nich, napriklad SARS, sposobili velke problemy.
Odolne formy tuberkulozy a dalsie.
Taktiez sa znovu vynorili choroby, ktore boli kedysi pod kontrolou.
Urcite poznate vtaciu chripku. Celkom vazna zalezitost.
Zapadonilsky virus sa objavil v Marylande v roku 1999.
O dva roky neskor sa dostal az k Mississippi
a o dalsie dva roky neskor zasiahol cely kontinent.
Toto su velmi znepokojive ukazy.
Koralove utesy po celom svete nasledkom globalneho oteplovania
a dalsich faktorov blednu az do tohto stavu.
A nasledkom toho su ohrozene aj rybie druhy,
ktore bez koralov nepreziju.
Obecne plati, ze ubytok druhov je momentalne
1 000 krát rychlejsi ako to bolo prirodzene obvykle.
To ma privadza k druhemu kanarikovi v uholnej bani.
Antarktida.
Najvacsia masa ladu na Zemi.
Jeden priatel mi v roku 1978 povedal:
"Až uvidis ladovcove polia v Antarktide lamat sa, davaj pozor,
pretoze to by malo byt prvou vystrahou pred globalnym oteplovanim.“
Ked sa pozriete na tento poloostrov zblizka,
tak kazda zelena oblast predstavuje ladovcove pole vacsie ako Rhode Island,
ktore sa rozlomilo v poslednych 15 az 20 rokoch.
Chcem sa zamerat iba na jedno.
Vola sa Larsen B.
Vsimnite si tych ciernych miest tu.
Skoro to vypada, akoby sme cez ten lad videli ocean.
Ale je to iba iluzia.
Ide o topiacu sa vodu, ktora vytvara velke jazera.
Keby ste nad nimi leteli v helikoptere, uvidite steny vysoke az 200 metrov.
Su tak majestatne, tak mohutne.
V dialke sa dvihaju hory a pred nimi vidite pevninsky prah.
Toto je plavajuci lad.
Potom existuje este pevninsky lad na upati tych hor.
Odtial k horam je to asi 30 az 40 kilometrov.
Predpokladalo sa, ze odtial to bude stabilne minimalne dalsich 100 rokov.
dokonca i s globalnym oteplovanim.
Vedci, ktori tieto ladovcove polia studuju, boli v uplnom soku,
ked sa pozerali na tieto obrazky.
Zacalo to 31. januara 2002 a behom 35-tich dni tento ladovec zmizol.
Nedokazali pochopit, ako sa to mohlo stat tak rychlo.
Snazili sa prist na to, kde urobili chybu.
A vtedy zacali skumat tie jazera topiacej sa vody.
Ale este nez zistili, co sa tam vlastne stalo,
zacalo sa diat nieco dalsie.
Ked zmizol plavajuci lad, nezostalo nic, co by udrzalo ostavajuci lad na pevnine.
A ten potom zacal padat do oceanu.
Bolo to ako vytiahnut korok z flase.
Lenze medzi plavajucim a pevninskym ladom je rozdiel.
Ten isty rozdiel ako medzi kockou ladu plavajucou v pohari
- ta, ked sa rozpusti, hladina prilis nestupne -
a kockou ladu leziacou na niekolkych kockach pod sebou
- tie, ked sa rozpustia, pohar pretecie.
Preto tiez tito ludia z pacifickych oblasti
museli odist na Novy Zeland.
Ale chcem sa teraz zamerat na zapadnu Antarktidu,
pretoze ilustruje dva faktory pevninskeho a plavajuceho ladu.
Ma z kazdeho nieco.
Scasti lezi na ostrovoch a scasti je podmyvany vodou.
Takze oteplovanie oceanu sa na nom prejavi.
Keby sa tato cast mala rozpustit,
svetova hladina mora by stupla o 6 metrov.
Uz boli zaznamenane znepokojive zmeny na spodnej strane tejto ladovej masy.
Ta je pritom povazovana za relativne stabilnejsiu,
nez ina masa ladu, ktora je priblizne rovnako velka.
Gronsko by tiez mohlo zvysit hladinu mora o 6 metrov, keby sa roztopilo.
Jeden moj kamarat nedavno priviezol nejake fotky
o tom, co sa v Gronsku dnes deje.
Dramaticke zmeny. Toto su rovnake jazera, ktore sa vytvorili v Antarktide.
A vedci si najprv mysleli, ze ako bude voda do ladu presakovat,
rychlo zasa zamrzne.
Potom sa ale prislo na to, ze voda presakuje ladom dole
a vytvara v nom dutiny ako v ementale.
Nieco ako termiti.
Tu je znazornene, co sa deje s trhlinami,
ked vzniknu jazera, vytvori vertikalne sachty.
ktorymi voda prenika dole,
kde vytvara "mazivo" medzi ladom a skalnou podlozkou.
Pozrite sa pre porovnanie na tie postavy.
Toto nie je niekde na kraji Gronska, je to presne uprostred ladovych mas.
Je to silny privalovy prud cerstvo roztapajucej sa vody.
Presakujuci priamo cez gronsky ladovec az na skalnatu podlozku naspodu.
Do urcitej miery je toto bezne a sezonne topenie
aj vertikalne sachty sa tvorili uz skor.
Ale nie take ako dnes.
V roku 1992 namerali v Gronsku tento rozsah topenia.
O 10 rokov neskor to vyzeralo takto.
A tu je topenie z roku 2005.
Vedecky poradca Tonyho Blaira prehlasil, ze kvoli tomu,
co se deje v Gronsku, bude treba prekreslit svetove mapy.
Pokial by doslo k roztopeniu Gronska.
Alebo ak by doslo k roztopeniu polovice Gronska a polovice zapadnej Antarktidy.
Takto by vypadala hladina mora u Floridy.
Takto v zatoke San Francisca.
V tychto oblastiach zije vela ludi.
Holandsko, jedna z nizinnych zemi.
Naprosto devastujuce.
Okolie Pekingu, domov desiatok milionov ludi.
Este horsie okolo Sanghaju - 40 milionov ludi.
Este horsie - Kalkata a na vychode Banglades - 60 milionov ludi.
Predstavte si nasledky presunu niekolkych tisicok uprchlikov
z dovodu ekologickej katastrofy.
A potom si predstavte tie nasledky, keby ich bolo stovky milionov a viac.
Toto je Manhattan.
Pamatnik Svetoveho obchodneho centra.
Po udalostiach z 11. septembra sme si povedali: "Uz nikdy viac“.
A toto by sa stalo s Manhattanom.
Toto sa da predpovedat presne,
rovnako ako sa dali presne predpovedat skody v New Orleans.
Oblast, kde ma stat pamatnik Svetoveho obchodneho centra by sa ocitla pod vodou.
Mozno by sme sa mali pripravit i na iné hrozby okrem teroristov.
Mozno by sme sa mali starat aj o ine problemy.
1,3 miliardy ludi.
Pulzujuca ekonomika.
Stale vacsia spotreba energie.
Masivne zasoby uhlia.
Uholna panva v severnej Cine,
centralne Mongolsko, spravne.
Potom je tu provincia Sa-an-si.
A tiez najvacsia uholna bana prave tu.
Je to povrchova bana?
Ano. Ano.
Zakazdym, ked som bol v Cine, ucil som sa od domacich vedcov.
Patria medzi svetovu spicku.
Povedzte mi, kolko je tu zhruba novych uholnych elektrarni?
Musim povedat, ze je ich velmi vela.
Je to proste velmi vynosne.
Tento problem je rovnaky v Cine ako v Spojenych statoch.
Obe krajiny pouzivaju stare technologie, ktore sposobuju velke znecistenie.
...viac povodni, viac sucha a silnejsie burky.
A globalne oteplovanie je jasnou pricinou.
A keby ste nam mohol dat nejake doporucenie,
v tom zmysle, co mozeme teraz robit?
Rozoznat pravdu od fikcie,
presne suvislosti od neporozumenia,
je sucastou toho, co sa tu dozvedate.
Ale ked pridu skutocne varovania, presne a vedecky overene,
musime my ludia, nech uz sme z akejkolvek zeme, zaistit,
aby tie varovania boli vypocute a mali odpovedajucu odozvu.
Pre obe strany je narocne zbavit sa starych zauzivanych postupov,
na ktore sme sa v minulosti spoliehali.
Dnes celime ich celkom neocakavanym nasledkom.
Sme svedkami kolizie medzi nasou civilizaciou a Zemou.
Tuto koliziu sposobuju tri faktory,
prvnym je populacia.
Ked sa narodila moja generacia po druhej svetovej vojne,
pocet ludi prave prekrocil 2 miliardy.
Teraz mam viac ako 50 rokov a celkova populacia cini takmer 6,5 miliardy.
A ak sa dozijem priemerneho veku,
presiahne 9 miliard.
Takze ak bolo treba 10 000 generacii k dosiahnutiu 2 miliard
a potom pocas jedinej generacie, tej nasej,
to stupne z 2 na 9 miliard,
deje sa tu nieco hlboko odlisneho.
Stale viac Zem zatazujeme.
Vacsinou su to hlavne chudobnejsie narody.
Vytvara to tlak na potravinove zdroje.
Vytvara to tlak na spotrebu vody.
Vytvara to tlak na zranitelne prirodne zdroje,
a tento tlak je jednym z dovodov,
preco sme svedkami nicenia lesov,
nielen tropickych, ale vsetkych.
Je to politicka zalezitost.
Toto je hranica medzi Haiti a Dominikanskou republikou.
Jeden druh politiky tu a iny zase tu.
Nejedna sa iba o klatenie, ale tiez vypalovanie.
Cez 30% CO2, ktory kazdy rok vznika, pochadza z vypalovania lesov.
Toto je casozberny obrazok nocnej Zeme v priebehu 6-tich mesiacov.
ukazujuci biele svetla miest
a cervene horiace lesy a vypalovane oblasti.
To zlte je spalovanie zbytkoveho plynu, napr. na Sibiri.
To ma privadza k druhemu faktoru, ktory zmenil nas vztah k Zemi.
Vedecka a technologicka revolucia je velkym pozehnanim,
tym, ze nam dava obrovske vyhody v oblastiach ako je zdravotnictvo a komunikacia.
Ale tato nova moc so sebou tiez nesie zodpovednost
a nutnost premyslat nad jej nasledkami.
Tu je nieco na zamyslenie:
STARE zvyky plus STARE technologie maju predvidatelne nasledky.
Ale STARE zvyky plus NOVE technologie mozu mat velmi odlisne nasledky.
Vojnovymi kopijami a sipmi, alebo zbranami a samopalmi,
je jedna vec.
Potom ale prisla nova technologia.
Dnes musime o vojne rozmyslat inak.
pretoze tieto nove technologie tak vyrazne zmenili
nasledky tych starych zvyklosti,
ze uz nemozeme len tak bezmyslienkovito pokracovat v starych zvykoch.
Rovnakym sposobom sme vzdy vyuzivali Zem na prezitie.
Vacsinu casu nasej existencie sme k tomu pouzivali relativne jednoduche nastroje:
Pluh, traktor.
Ale i obycajna lopata je dnes ina.
Lopata byvala toto.
Dnes su lopaty vacsie.
A kazdym rokom su silnejsie a vykonnejsie.
Takze nasa schopnost menit, v tomto pripade zemsky povrch,
sa rapidne zmenila.
To iste mozeme povedat o zavlazovani, ktore je inak velmi uzitocne.
Ale ked rieky odklonime, bez zvazenia nasledkov,
nemusia v niektorych pripadoch dotiect az do mora.
V centralnej Azii boli dve rieky, ktore byvaly Sovietsky zvaz
vyuzival pre neuvazene zavlazovanie bavlnnikovych plantazi.
Tieto rieky prinasali vodu do Aralskeho mora,
co byvalo stvrte najvacsie vnutrozemske more na svete.
Ked som tam prisiel, uvidel som tuto zvlastnu flotilu rybarskych lodi,
ako odpociva v piesku.
Toto je kanal, ktory sa rybarsky priemysel zufalo snazil vystavat
aby sa dostali k ustupujucemu pobreziu.
Chyby, ktorych sa v kontakte s prirodou dopustame,
mozu mat dnes vaznejsie nasledky,
pretoze nase technologie casto presahuju ludske meritka.
Ak sa spoja dohromady, robia z nas prirodny zivel.
A toto je opat politicka zalezitost.
Toto je pocitacová mapa sveta, ktora znazornuje pomer,
ako ktora krajina prispieva ku globalnemu oteplovaniu.
V nasej krajine zodpovedame za viac nez cela Juzna Amerika,
cela Afrika, cely Stredny vychod
a cela Azia dohromady.
Priemerne mnozstvo emisii na osobu v Afrike, Indii, Cine, Japonsku, EU a Rusku.
Tu sa pohybujeme my. Vysoko, vysoko nad vsetkymi ostatnymi.
Pokial vezmeme v uvahu celu populaciu, trochu sa to zmeni.
Cina hra vacsiu ulohu, rovnako ako Europa.
Aj tak ale zdaleka najviac prispievame my.
Zálezi teda iba na nas, ako sa na to budeme pozerat,
protoze nas sposob myslenia je totiz treti a posledny faktor,
ktory ovplyvnuje nas vztah k Zemi.
Ked zaba skoci do hrnca s vriacou vodou,
hned zasa vyskoci von, protoze uciti nebezpecenstvo.
Ked ale ta ista zaba skoci do hrnca s vlaznou vodou,
ktora sa bude pomaly ohrievat,
bude tam sediet a nepohne sa.
Bude tam sediet aj ked teplota bude stupat.
A bude tam stale sediet dokial... dokial...
Dokial ju niekto nezachrani. :-)
Je dolezite tu zabu zachranit.
Ale ide o toto:
Nas kolektivny nervovy system je ako nervovy system tej zaby.
Je treba poriadneho otrasu, aby sme si uvedomili nebezpecenstvo.
Ked sa to zda byt pozvolne, aj ked sa to v skutocnosti deje rychlo,
sme schopni len tak sediet a nereagovat.
Ked som bol dieta, tak si nepamatam,
kedy by leto znamenalo nieco ine ako pracu okolo tabaku.
Miloval som to. Bolo to v obdobi,
kedy praca s kamaratmi na farme
mi pripadala zabavna.
Pocnuc spravou ministra zdravotnictva z roku 1964
bol preukazany vztah medzi fajcenim cigariet a rakovinou pluc.
Tabak sme pestovali dalej.
Nancy bola skoro o 10 rokov starsia ako ja,
a bola mojim jedinym surodencom.
Bola mojim ochrancom
a aj kamaratom.
Zacala fajcit uz v puberte
a nikdy neprestala.
Zomrela na rakovinu pluc.
Je to jeden z tych sposobov, ako zomriet nechcete.
Predstava, ze sme boli
sucastou ekonomickeho zameru
ktory vyprodukoval tie cigarety,
ktore vyprodukovali tu rakovinu,
bola tak...
Bola v tolkych pripadoch tak bolestna.
Moj otec pestoval tabak cely zivot. Skoncil s tym.
Akekolvek vysvetlenie,
ktore davalo v minulosti zmysel, uz nikam neviedlo.
Skoncil s tym.
Je v ludskej prirodzenosti ze to trva, nez nam to zapne. Poznam to.
Ale tiez viem, ze moze prist den zuctovania,
kedy potom lutujete, ze vam to nezaplo rychlejsie.
Drzime sa predovsetkym troch mylnych predstav, ktore matu nase uvazovanie.
Poprve: Vedci nie su jednotni v nazore, ci ide o skutocny problem alebo nie.
V skutocnosti... celkom su.
Bol prevedeny rozsiahly prieskum vsetkych odbornych clankov
o globalnom oteplovani za poslednych 10 rokov.
Z tohto mnozstva vzali 10%-nu vzorku - 928 clankov.
A viete kolko z nich nesuhlasilo s vedeckym nazorom,
ze sposobujeme globalne oteplovanie a ze je to vazny problem?
Z tych 928, ziadny.
Predstava o nejednotnosti vedcov bola zamerne vytvorena
relativne malou skupinou ludi.
Jeden z ich internych dokumentov sa dostal na verejnost.
A stalo v nom, podla tisku, toto:
"Je treba oznacit globalne oteplovanie skor za teoriu nez za skutocnost"
Toto sme uz mali moznost vidiet.
"Viac doktorov fajci Camelky"
Po vydani spravy ministra zdravotnictva.
Vtedy pred 40timi rokmi prenikol do medii dokument s tymto tvrdenim:
"Pochybnost je nasim produktom,
pretoze je to ten najlepsi sposob, ako v mysli verejnosti vytvorit spor."
Ale podarilo sa im to?
Spominate si? 928 vedeckych clankov, vsetky zhodneho nazoru.
Potom tu mame dalsiu studiu vsetkych clankov vo verejnej tlaci.
Ide o vzorku 636 clankov za poslednych 14 rokov.
Viac ako polovica z nich tvrdila: "No, nie sme si tak uplne isti.
Mozno je to problem, mozno nie.“
Potom sa nemozno divit, ze su ludia zmateni.
"Bushov poradca upravoval spravy o klime"
Ahoj.
Co si objavil?
Pracoval pre koho?
Velitela stabu? ja idem...
To je Urad zivotneho prostredia Bieleho domu.
Americky ropny institut. Su to lobbisti, ktori maju zaujem o ropu a plyn.
Da sa to tak povedat?
Urcite?
Skus este zistit, kto boli jeho klienti.
On obhajoval tu zalezitost s Exxom Valdezom?
Urcite. Vdaka.
Vedci na seba beru slobodny zavazok respektovat pravdu
a prezentovat ju taku, aku ju vidia.
Preco si v ramci svojho svedectva, tykajuceho sa tejto vedeckej otazky,
sam protirecite?
Ten posledny odstavec som nenapisal ja.
Bolo to k mojej vypovedi pridane.
Ak vas niekto donuti zmenit vedecke zavery,
potom sa jedna z jeho strany o podvod.
V Sovietskom zvaze menili vedecke zavery tak, aby zodpovedali ich ideologii.
Videl som vedcov, ktori boli prenasledovani a zosmiesnovani.
"Klimatolog hovori, ze sa ho NASA snazila umlcat"
Prisli o pracu i o peniaze.
Len preto, ze objavene skutocnosti ich priviedli k nepohodlnej pravde.
A oni nam ju chceli oznamit.
Pracoval pre Americky ropny institut
a v roku 2001 ho prezident poveril vedenim politiky zivotneho prostredia.
Od EPA dostal spravu, ktora varovala pred globalnym oteplovanim.
A aj napriek tomu ze nemal ziadne vedecke vzdelanie, proste ju upravil.
Chcel som vidiet, ako vypada pismo toho cloveka.
Toto je ta sprava a toto jeho upravy.
Hovori: "To nemozete tvrdit, su to iba spekulacie.“
To bola pre Biely dom hanba
a tak ten chlapik o niekolko dni neskor rezignoval.
O den neskor zacal pracovat pre Exxon Mobil.
Pred viac ako 100 rokmi Upton Sinclair napisal toto:
"Je tazke nieco pochopit, ked vas plat zavisi od vasej nechapavosti.“ :-)
Druha mylna predstava:
Musime si vybrat medzi ekonomikou a zivotnym prostredim?
Tu ide o vela.
Mnoho ludi tvrdi, ze musime.
Snazil som sa presvedcit minulu vladu, aby sla na Svetovy summit.
A oni usporiadali velku konferenciu v Bielom dome a tvrdili:
"My sme ti, co to vsetko ovladaju."
Jeden z tych grafov ma zaujal, na chvilu sa u neho zastavim.
Toto je volba, ktoru podla tejto skupiny musime ucinit.
Tu mame vahy. Na jednej strane su zlate tehly.
No nie su nadherne?
Mat tak jednu z nich!!!
Na druhej strane je...
CELA NASA PLANETA. :-)
Myslim, ze toto je zla volba z dvoch dovodov.
Poprve: ked nebudeme mat planetu...
Podruhe: ak urobime spravnu vec,
vytvorime vela bohatstva a aj vela pracovnych prilezitosti.
Pretoze ak urobime spravnu vec, posunie nas to dopredu.
Uz som tu prednasku daval snad tisickrat.
skor by som mohol povedat najmenej tisickrat.
Z Nashville do Knoxville, z Aspen do Sundance.
Los Angeles a San Francisco, Portland, Minneapolis
Boston, New Haven, Londyn, Brusel, Stockholm, Helsinky, Vieden, Mnichov, Taliansko a Spanielsko,
Cina, Juzna Korea, Japonsko...
Dakujem.
Najviac casu som asi venoval
snahe najst vsetky tie prekazky v mysleni,
ktore ludom brania pochopit ten problem.
A vzdy ked jednu z nich najdem,
snazim sa ju rozmontovat, odstranit, znicit, vyhodit do vetra.
Dal som si ciel.
Zrozumitelne to ludom vysvetlit.
A neviem ako inak to urobit, nez prejst jedno mesto po druhom,
cloveka za clovekom,
rodinu za rodinou.
Dovidenia. Este raz dakujem. Dovi.
A verim, ze uz skoro
sa zmeni dostatok mysli
a ze prekrocime ten prah.
Dovolte mi dat priklad
chybneho sposobu, ako vyvazit ekonomiku a zivotne prostredie.
Jedna cast problemu sa tyka aut.
Japonská spotreba je tu. [v milach na galon]
Europa planuje Japonsko predstihnut.
Spojenci Australia a Kanada nas nechavaju za sebou.
A tu sme my.
Je preto dobry dovod.
Tvrdi sa, ze ked budeme prilis chranit zivotne prostredie,
ohrozime tak ekonomiku aj automobilovy priemysel.
Mozu prist vyrobci z Ciny a obsadit nas trh.
No, tu je standardna spotreba benzinu v Cine.
Uz teraz su daleko pred nami.
V Cine uz dnes nase auta nepredame.
Nesplnujeme totiz cinske ekologicke standardy.
V Kalifornii sa pokusali presadit auta s nizsou spotrebou.
Nakoniec boli zazalovani automobilovymi spolocnostami.
Pretoze, ako tvrdili, ak by Kalifornia takto pokracovala,
dostala by sa za 11 rokov tam, kde je dnes Cina.
S takym opatrenim sa proste nemohli zmierit.
A pomaha toto vobec nasim spolocnostiam k uspechu?
No ked sa pozrieme do sveta, najviac sa dari spolocnostiam,
ktore vyrabaju auta s mensou spotrebou.
A nase spolocnosti maju velke problemy.
Tretia a posledna mylna predstava:
Ked uz pripustime, ze tento problem je skutocny,
mozno je predsa len prilis velky, aby sa s nim dalo nieco robit.
Viete, je mnoho ludi ktori hned po odmietnuti
prepadnu do zufalstva,
bez toho aby sa zastavili niekde medzi,
teda konkretnej snahe o nieco sa pokusit.
A tymto faktom by som rad skoncil.
"Ludstvo ma uz dnes vsetky zasadne vedecke, technicke a aj priemyslove znalosti,
aby mohlo problemy klimy a znecistenia ovzdusia vyriesit.“
Nie je to len jedna vec. Musime toho urobit vela.
Ak budeme pouzivat uspornejsie elektricke spotrebice,
mozeme znizit znecistenie o tolko.
Ak zavedieme aj ine usporne opatrenia, znizi sa znecistenie este viac.
Dalej auta s nizsou spotrebou, uspornejsia hromadna doprava,
vacsie vyuzitie obnovitelnych zdrojov, lepsie uhlikove filtre.
Toto vsetko sa spocita
a velmi rychlo sa dostaneme s emisiami pod uroven roku 1970.
Mame vsetko, co potrebujeme.
Snad okrem politickej dovery.
Ale viete co?
V Amerike je politicka dovera obnovitelnym zdrojom.
My sme schopni to zmenit.
Kazdy z nas je pricinou globalneho oteplovania.
ale tiez kazdy z nas sa moze rozhodnut to zmenit.
Veci, ktore kupujeme, auta, v ktorych jazdime.
Vsetci mozeme znizit svoje individualne emisie na nulu.
Riesenia su v nasich rukach.
Len ich musime chciet uskutocnit.
Chceme zostat pozadu za zbytkom sveta?
Vsetky tieto krajiny prijali Kjotsky protokol.
Na svete su iba dve vyspele krajiny, ktore ho neprijali.
Sme to my a Australia.
Nastastie mnoho statov prebera iniciativu.
9 severovychodnych statov sa spojilo v snahe znizit CO2.
Kalifornia a Oregon taktiez.
Pennsylvania ide prikladom vo vyuziti solarnej a veternej energie.
A pridavaju sa aj jednotlive americke mesta.
Vsetky tieto mesta sa zaviazali riesit globalne oteplovanie.
A co my ostatni?
Otazka je nakoniec velmi jednoducha:
Sme my, Americania, schopni prekonat samych seba a nasu historiu??
V minulosti sme ukazali, ze tu schopnost mame.
Dosiahli sme slobody aj sebaurcenia
v Spojenych statoch a vo Francuzsku a potom aj po celom svete.
V tom istom roku ako Lincoln zrusil otroctvo, Rusko oslobodzuje aj svojich nevolnikov.
Zeny si vydobyli pravo volit. Najprv na Novom Zelande a potom v Skandinavii,
odkial sa to potom rozsirilo.
Cely svet porazil fasizmus,
zaroven v Europe i v Pacifiku.
Moralna sila nenasilia
zazala revoluciu, ktora sa rozsirila do ostatnych krajin.
Svet podporil vitazstvo Nelsona Mandela
pri zvrhnuti apartheidu.
Vedci a lekari mnohych krajin nasli spolocny sposob
ako premoct vazne choroby ako kiahne a obrnu.
A dve supervelmoci nakoniec ukoncili smrtiace zavody v jadrovom zbrojeni.
Pristali sme na Mesiaci!
Skvela ukazka toho, co vsetko mozeme dokazat, ked chceme.
Spolocne sme zvrhli komunizmus.
Dokonca sme uz vyriesili aj vazny ekologicky problem -
dieru v stratosferickej ozonovej vrstve.
Tvrdilo sa, ze sa to neda vyriesit,
pretoze ide o globalnu zalezitost
vyzadujucu spolupracu vsetkych krajin sveta.
Ale nevzdali sme to.
A Spojene staty ako prve zacali s odstranovanim chemikalii,
ktore boli pricinou ozonovej diery.
Takze teraz musime pouzit politicke nastroje v nasej demokracii
a spolocne tak zacat tento problem riesit.
Ale tentokrat sa na to musime pozerat trochu inak.
Nie je to ako ostatne problemy, ktorym sme predtym celili.
Pamatate sa, ako som vam ukazoval zabery otacajucej sa Zeme?
Ked jedna z tych sond mala za sebou uz 6 miliard kilometrov,
Carl Sagan povedal: "Co takto odfotit Zem este raz?"
Vidite tu bledomodru bodku?
To sme my.
Vsetko, co sa kedy v nasej historii stalo, stalo sa na tej bodke.
Vsetky vitazstva a vsetky porazky.
Vsetky vojny a vsetok hladomor.
Vsetok podstatny pokrok.
Je to nas jediny domov.
A ten je teraz v stavke.
Moznost zit na planete Zem, mat, ako civilizacia, nejaku buducnost.
Verim, ze je to moralna zalezitost.
Je to teraz na vas, ten problem uchopit.
Musime znovu povstat a zaistit si buducnost.
To co robim, nie je az tak neobvykle.
Neobvykle je, ze som mal moznost sa s tym oboznamit uz za mlada.
Damy a pani, prichadza pan Al Gore.
Je to skoro ako keby sa otvorilo okno,
cez ktore by bola buducnost jasne viditelna.
"Vidis to?", hovorieval. "Vidis to?"
"To je buducnost, v ktorej budes zit svoj zivot.“
Buduce generacie
budu mat mozno dovod si polozit otazku:
"Na co nasi rodicia mysleli?"
"Preco sa neprebrali, ked este mali moznost?"
Tuto ich otazku musime zachytit teraz.
Ste pripraveni zmenit svoj sposob zivota?
Znecistenie ovzdusia je mozne vyriesit.
Zacat sa da takto - navstivte www.climatecrisis.net
Mozete znizit vase emisie CO2.
Mozete dokonca znizit vase emisie CO2 na nulu.
Kupujte energeticky usporne spotrebice + ziarovky.
Vymente vas termostat (pouzivajte casove termostaty), znizite energiu na kurenie + ochladzovanie.
Upravte vas dom, zlepsite izolaciu, zaobstarajte si energeticky audit.
RECYKLUJTE.
Pokial mozete, kupte si hybridne auto.
Ak sa da, viac sa prechadzajte alebo jazdite na bicykli.
Kde to ide, pouzivajte vlak + hromadnu dopravu.
Povedzte svojim rodicom, nech nenicia svet, v ktorom budete zit.
Ak ste rodic, pomozte svojim detom so zachranou sveta, v ktorom budu zit.
Prejdite na obnovitelne zdroje energie.
Zistite si, ci vas dodavatel energie poskytuje zelenu energiu.
Ak neposkytuje, opytajte sa preco.
Volte ludi, ktori sa zaviazu tento problem riesit.
Napiste svojmu senatorovi.
Ak vas nevypocuje, kandidujte sami.
Sadte stromy,
vela stromov.
Komunikujte s vasim okolim, volajte do radii, piste do novin.
Pozadujte, nech Amerika prestane produkovat emisie CO2
+ zapojte sa do medzinarodnej snahy o zastavenie globalneho oteplovania.
Snizte nasu zavislost na cudzej nafte;
podporte polnohospodarov v pestovani biopaliv.
Sprisnite standardy spotreby paliv;
pozadujte auta s nizsimi emisiami.
Ak verite v modlitbu,
modlite sa, aby ludia nasli silu zmenit sa...
Ako hovori stare africke prislovie-
ak sa modlis, potom sa tiez hyb.
Doporucte tento film vsetkym vasim znamym.
Zistite si co najviac informacii o znecistovani ovzdusia.
A potom ich premente v ciny.